LISA 2 
Kaitseväe juhataja käskkirjaga kinnitatud
„Nooremallohvitseride keskastmekursuse 
(NAKAK) õppekava ja kursusekavad” juurde

VÄLJAÕPPE HINDAMISLEHT
HINNATAVA NIMI:                                                   HINDAJA NIMI:	
TUNNI TEEMA:	
ÜKSUS:	KUUPÄEV:	
Kõrgema hinde saavutamiseks peab olema eelnevalt saavutatud madalam tase täies mahus.
Kui mingit kategooriat tunni iseloomust tulenevalt ei ole võimalik hinnata, kirjutada lahtrisse N/A. 
Saavutatud kategooria lahtrisse märkida rist, eelnevatesse ja järgnevatesse kriips. 
Hinnete selgitused
„0“ – õpiväljund on suures mahus täitmata
„1“ – õpiväljund on suures mahus täidetud, võib esineda väiksemaid puudusi
„3“ – õpiväljund on täidetud ning tunni läbiviia demonstreerib lisapingutusi valdkonna edasi andmiseks	
A) TEADMISED/ OSKUSED	0 (mitterahuldav)	1 (rahuldav)	3 (hea)	
1.  Teadmised/oskused õpetatavast teemast.				
	Teema edastamisel on olulisi vigu ja väärinformatsiooni.  Puuduvad teadmised/oskused õpetatavast teemast.	Edastab teema õppematerjali tasemel. Faktide edastamisel ja soorituste ettenäitamisel võib esineda väiksemaid vigu, mis ei mõjuta üldist sooritust. Kohati vajab õppematerjali enese teadmiste kontrolliks.	Lisab õppematerjali väliseid asjakohaseid näiteid/võtteid. Sooritused on tehniliselt korrektsed. Ei esine fakti vigu. Ei vaja õppematerjale teema edastamiseks.	
2.  Tunni ettevalmistused ja tunni läbiviimise koha valik.				
	Tunniks vajalikud vahendid puuduvad suurel määral või täielikult. Tundi segavad eemal asuvad tegevused või objektid. Tunni asukoht ei vasta tunni iseloomule ning raskendab tunni teema omandamist. 	Tunniks vajalik varustus on suures mahus kästud ja kaasas. Tunni asukoht vastab tunni iseloomule. Segajad on enamjaolt kõrvaldatud.	Instruktor tagab klassile puudu olevad elemendid. Segajad on kõrvaldatud. Asukoht imiteerib tegevuse loomulikku keskkonda. 
(näiteks lahingõppes hea maastiku kasutus, sporditunnis ehitatud eraldi tsoonid jne).	
3. Abivahendite kaasamine (ka abikoolitajad).				
	Abivahendite valik ei toeta teema omandamist või on puudulikud ( näiteks vigased slaidid/sildid, hooldamata relvad jne). 
Abikoolitajad on instrueerimata ja/või tegevused on ebakorrektsed. 	Abivahendid toetavad tunni teemat ning kasutamine on mõtestatud ja efektiivne. Kasutamisel võib esineda väiksemaid puudusi, mis ei mõjuta üldist sooritust. Abikoolitajate arv ja roll on õigustatud.	Abivahendite kasutamisel ei esine vigu. Abivahendid on korrektsed ja ilma kirjavigadeta (sildid, slaidid jne). Abikoolitajad on hoolikalt instrueeritud ning teavad oma rolli, ilma vahepealsete juhendamisteta.	
Märkused A osa kohta:

	
B) ÕPETAMINE	0 (mitterahuldav)	1 (rahuldav)	3 (hea)	
1. Eesmärgi püstitamine ja huvi tekitamine. 				
	Eesmärgi püstitamine on puudulik või puudub üldse. Õpihuvi ei tekitata ega hoita.	Püstitab eesmärgi omandatavate teadmiste ja oskuste kohta. Säilitab õpihuvi terve tunni vältel.	Kasutab huvi tekitamisel huvitavat meetodit. Loob seoseid õpilaste igapäeva elu tegemistega.	
2.  Õpetamise meetodid. 				
	Õpetamise meetod ei toeta tunni teemat või on puudulikult ellu viidud. Õppetunnile seatud ajaraami ei suudeta järgida.	On valinud asjakohase õpetamise meetodi ja kasutab seda oskuslikult. Tunniks ettenähtud ajaline maht on efektiivselt ära kasutatud.	Kombineerib tõhusalt erinevaid meetodeid.	
3.  Loeng või loenguosa.				
	Loengu osa on hüplik ja ei toeta  harjutavat osa. Puuduvad näited ning seosed. Praktilise oskuse omandamisel on loengu osa põhjendamatult suur.	Loengu osa on mõtestatud ja loogiliselt üles ehitatud ning seotud demonstreerimisega. Toetab tunni eesmärki. Loenguosa on tasakaalus harjutava osaga.	Loenguosa läbiviimisel kasutab huvitavat ja kogu klassi haaravat meetodit. Loob võimalusi diskusioonide tekkeks.	
4.  Harjutav osa, hindamine ja vigade kontroll.	 

	Harjutav osa ülesehitus ei toeta teema omandamist ning puudub loogilisus. 
Ei oska pöörata tähelepanu või ignoreerib õppijate tehtud vigadele.	Harjutav osa on mõtestatud ja loogiliselt üles ehitatud (kergemast raskemaks). Toetab tunni eesmärki. 
Märkab õppijate tehtuid vigu või valesooritusi ning võtab ette tegevuse nende eemaldamiseks.	Kombineerib erinevaid harjutusi oskuste kinnistamiseks. Pöörab tähelepanu nii grupi kui üksiku indiviidi arengule	
5.  Kokkuvõttev harjutus. (ei kasutata kehalise kasvatuse tundides)	
			
	Tunnis püstitatud õpiväljundite kontroll puudub või ei toeta eesmärgi hindamist	Teostab kokkuvõtva harjutuse viisil, mis annab ülevaate tunni eesmärgi saavutamisest.	Stsenaarium on üles ehitatud huvitavalt ja tõepäraselt.	
6. Tunni lõpetamine.	
			
	Tunni lõpetamine puudub või on puudulik. Tagasisidet tunnis saavutatu kohta ei tehta. Puuduvad organisatoorsed tegevused.	Annab ülevaate tunnis õpitu kohta ning tagasiside eesmärgi saavutamisest.
Organisatoorsed protseduurid on läbi viidud (varustuse pakkimine, järgmine tund jne).	Annab juhised taseme parandamiseks ja vajaka jäämistel lahendused kuidas edasi minna. Tunnustab õppureid saavutatud tulemuste eest.	
Märkused B osa kohta:

	
C) SUHTLEMINE KLASSIGA	0 (mitterahuldav)	1 (rahuldav)	3 (hea)	
1.  Väljendusviis.	
			
	Hääl on nõrk ja ei kandu kõigini. On raskustes enda väljendamisega. Kasutab palju parasiitsõnu ja kogeleb. Silmsidet ei loo.	Väldib enamasti parasiitsõnu. Võõrsõnade kasutamisel selgitab nende tähendust. Hääle kasutus on efektiivne. Oskab luua silmsidet	Väldib parasiitsõnu. Kasutab oma häält, nii et olulisematel kohtadel on hääl tugevam ja innukam.	
2.  Küsimistehnika. 		 		
	Küsimused ei ole asjakohased või vale tehnikaga küsitud. Ei korda vastuseid selliselt, et kogu klass kuuleks. 	Küsimused on õige tehnikaga (küsimus-paus-vastaja). Vastuse mitte teadmisel, uurib vastuse välja ja edastab selle hiljem.
Õpilaste küsimustele vastates veendub, et kogu klass kuuleb küsimust ja vastust. Küsimuste püstitamine toetab tunni teema omandamist. 	Kasutab nii suletud kui avatud küsimusi. Oskab vastata kõigile tekkinud asjakohastele küsimustele. Innustab õpilasi küsima küsimusi. Pöörab tähelepanu, et vastaksid võimalikult palju erinevad õpilased.	
3. Instruktori väljanägemine.	
			
	Vorm/varustus must või katki. Tunni iseloomust lähtuvalt puudub korrektne varustus (välitunnis lahingvarustus, sporditunnis dressid, jne). Ei valitse oma keha ning liigutused laisad ja lohakad. 	Hoiab head rühti ja väljanägemine on korrektne. Vajalik koolitaja varustus on olemas (lahingtunnis rakmed, sporditunnis dress jne).	Valitseb täielikult oma keha ning väldib pidevaid ebamääraseid liigutusi. 	
Märkused C osa kohta:

	
D) DOKUMENTATSIOON	0 (mitterahuldav)	1 (rahuldav)	3 (hea)	
Koolituskaart/Plaankonspekt			 	
	Dokument on vales formaadis ja 
rohkete kirjavigadega. Nõutud 
lahtrites on valeinformatsioon, 
mis ei peegelda tegeliku tunni 
kulgu.	Dokument on esitatud 
õigeaegselt ning
korrektses vormis. 
Dokumendis võib esineda 
väiksemaid kirjavigu.	Dokumendis ei esine kirjavigu.
Dokument on koostatud täielikult iseseisvalt.	
E. OHUTUS	A	MA	
	Viib läbi nõuetekohase ohutustehnilise instruktaaži. 
Kontrollib ohutusnõuete täitmist ning vigade 
ilmnemisel reageerib otsustavalt, õigeaegselt ning 
lahendab olukorra.   	Ohutustehniline instruktaaž ei ole läbi viidud või esineb suuri puudusi. Ei taga ohutusnõuete täitmist ning ei reageeri ohtlikutele olukordadele.	

KOONDHINNE
		Koondhinne kujuneb kõikide osade keskmise arvutamisega. Arvestatud saamiseks on vajalik keskmine hinne vähemalt „1“. 
Lisatingimused:
- ohutuse valdkonna MA annab kogu soorituse tulemuseks MA
- kolme või enama valdkonna tulemus „0“ annab kogu tulemuseks MA	
	
Üldine kokkuvõte:

	
G. TUGEVUSED JA SOOVITUSED (Instruktoril lasta endal anda tagasiside oma läbiviidud tunnile ning vähemalt 1 tugevus ja 1 arendamist vajav aspekt. Hindajal samuti tuua välja vähemalt 1 tugevus ja 1 arendamist vajav külg) 

	
H. ALLKIRJAD:	
HINDAJA ALLKIRI:     _________________________    HINNATAVA ALLKIRI: _________________________